dilo
See also: Dilo and dílo
Guianese Creole
Noun
dilo
- water
- 2012, Syntaxe créole comparée: Martinique, Guadeloupe, Guyane, Haïti:
- Dilo pa ka monté morn.
- 2012, Syntaxe créole comparée: Martinique, Guadeloupe, Guyane, Haïti:
Louisiana Creole French
Noun
dilo
- Alternative form of dolo
References
- Albert Valdman, Dictionary of Louisiana Creole (1998, →ISBN
Mauritian Creole
Etymology
From French de l'eau.
Noun
dilo
- water
References
- Dany Adone, The Acquisition of Mauritian Creole (1994)
- A. Syea, The Syntax of Mauritian Creole (2012)
Michif
Etymology
From French de l'eau.
Pronunciation
- IPA(key): [dɪlo]
Noun
dilo ?
- water
Serbo-Croatian
Alternative forms
- (Ijekavian): djȅlo
Etymology
From Proto-Slavic *dělo.
Noun
dilo n (Cyrillic spelling дило)
- (Chakavian, Ikavian) work; piece of work; deed, act
- 1375, N.N., Muka svete Margarite (transcribed from Glagolitic original):
- zač ti duše nije milo,
- kô, nebore, činiš dilo,
- ča li misliš, pse nečisti,
- živu li me hoć' izisti?
- late 15th century, Džore Držić, Radmio i Ljubmir:
- Da bi t' se ne zbilo, što te će kobiti,
- Za tvoje zlo dilo Bog te će smjeriti!
- 1501, Marko Marulić, Judita:
- Slavan se učinih ter čtovan visoko,
- i glas dili mo(j)ih prostri se široko.
- 1551, Marin Držić, Tirena:
- Potriba nam kaže pr'jateljska srca uprav,
- a dilo ne laže, kad je u srcu ljubav.
- 1556, Petar Hektorović, Ribanje i ribarsko prigovaranje:
- Nikogar nemilo da nitko ne ubije
- Na rič ni na dilo ni mu smart želije.
- 1630s, Ivan Gundulić, Osman:
- ter jak sve što je njegda bilo,
- sve sada se pripovijeda,
- tač sadanje svako dilo
- spovijedaće se unaprijeda.
- 1759, Antun Kanižlić, Sveta Rožalija:
- To je dilo slatko, zabavljam se š njime,
- ter mi čini kratko premda dugo vrime.
- 1375, N.N., Muka svete Margarite (transcribed from Glagolitic original):
Seychellois Creole
Noun
dilo
- # Alternative form of delo
References
- Danielle D’Offay et Guy Lionnet, Diksyonner Kreol - Franse / Dictionnaire Créole Seychellois - Français
Spanish
Verb
dilo
- Compound of the informal second-person singular (tú) affirmative imperative form of decir, di and the pronoun lo.